Storlek: 15918
Kommentar:
|
Storlek: 16994
Kommentar:
|
Raderingar markeras som den här. | Bidrag är markerade som den här. |
Linje 33: | Linje 33: |
* BusveBacken är en beskrivning av livet och verksamheten på gården vid 1800-talets slut. | * BusveBacken är en beskrivning av livet och verksamheten på gården vid 1800-talets slut. Här finns också länk till [[http://www.busvebacken.se/BusveBacken?action=AttachFile&do=get&target=Mejeriskola+i+F%C3%A4viken.pdf|Mejeriskola i Fäviken]] och lite om den första lantmannaskolan som Hans Andersson medverkade till. |
Linje 37: | Linje 37: |
* [[SlaktRegister|SläktRegister]] är en enkel uppställning från familjen i Kläppe där Hans Anderson växte upp och ättlingarna fram till nutid, byggd på AJ Hanssons efterlämnade register. Ett större, modernare och datoriserat register med foton presenteras i KyrkåsBor. | * [[SlaktRegister|SläktRegister]] är en enkel uppställning från familjen i Kläppe där Hans Anderson växte upp och ättlingarna fram till nutid, byggd på AJ Hanssons efterlämnade register. Större, modernare och datoriserade register med foton och uppgifter om en mängd personer med anknytning till Kyrkås presenteras dels i KyrkåsBor, och ett alternativt urval med mina anor från Busvebacken och Stugun samt min hustru Lenas anor från Torpa, Västmanland finns att läsa under StuguSläkten. |
Linje 46: | Linje 46: |
* AnnaHansdotter, den första i Hans Anderssons och Brita Jonsdotters barnaskara. Blev först bondhustru i Bringåsen och sedan borgarfru i Odenslund/Östersund med intresse för textilhantverk och konst. Mor till ovannämnda fotografen Hans Ericsson och upphov till nuvarande rikskänd kulturperson. * AndJohHansson bonde i Bringåsen ("Ante", AJH, A.J. Hansson)och hans omfattande verksamheter vid sidan om det egna jordbruket. Fortsättningen beskrivs i dottern KarinsMemoarer, som även innehåller ett släktträd för hennes familj och maken Nisses anor och ättlingar ifrån Stugun (StuguBoken och [[http://angsro14.se/janolena/|Karin och Nisses familjeträd|]]). Nu är den också kompletterad med Karins barnbarn Anders, Johan och Annas gedigna bondeanor med mamma Lenas släktträd från Torpa/Västra Mälardalen. Karin har också skrivit en berättelse om utvecklingen på hemgården fram till nutid sedan jag och Lena tagit över. Jag har kompletterat den bilden med egna berättelser om StuguSläkten och mina minnen av BilensIntåg på gården, PappasVerkstad och en del andra händelser som t ex pionjärtraktorhistorian med FordsonTraktorn. |
* AnnaHansdotter, den första i Hans Anderssons och Brita Jonsdotters barnaskara. Blev först bondhustru i Bringåsen och sedan borgarfru i Odenslund/Östersund med intresse för textilhantverk och konst. Mor till ovannämnda fotografen Hans Ericsson och upphov till nuvarande rikskänd kulturperson, som bl a skrivit berättelsen om KyrkåsTäcket. * AndJohHansson bonde i Bringåsen ("Ante", AJH, A.J. Hansson)och hans omfattande verksamheter vid sidan om det egna jordbruket. Fortsättningen beskrivs i dottern KarinsMemoarer, som även innehåller ett släktträd för hennes familj och maken Nisses anor och ättlingar ifrån Stugun (StuguBoken och [[http://angsro14.se/janolena/|Karin och Nisses familjeträd|]]). Nu är den också kompletterad med Karins barnbarn Anders, Johan och Annas gedigna bondeanor från mamma Lenas släktträd från Torpa/Västra Mälardalen. Karin har också skrivit en berättelse om utvecklingen på hemgården fram till nutid sedan jag och Lena tagit över. Jag har kompletterat den bilden med egna berättelser om StuguSläkten och mina minnen av BilensIntåg på gården och en del andra händelser som t ex pionjärtraktorhistorian med FordsonTraktorn. |
Linje 51: | Linje 51: |
* LarsPetter Hansander, yngste sonen, född några veckor efter att HA åkt till sin första riksdag 1870, först gruvbolagstjänsteman i Gällivare-Malmberget, sedan bonde i Singsjön. Lars Petter skrev några återfunna välskrivna brev om sina upplevelser i olika skeden av livet och ännu mera finns i form av memoarer efter sonen IngvarHansander. | * LarsPetter Hansander, yngste sonen, född några veckor efter att HA åkt till sin första riksdag 1870, först gruvbolagstjänsteman i Gällivare-Malmberget, sedan nybyggarbonde på svärfars mark i Singsjön. Lars Petter skrev några återfunna välskrivna brev om sina upplevelser i olika skeden av livet och ännu mera finns i form av memoarer efter sonen IngvarHansander. |
Linje 53: | Linje 53: |
I slutet av 1920-talet, och året 1930 fick folket på Busvebacken i Bringåsen en ny betydelsefull koppling till den skogsdominerade Stuguns socken som gränsade till Kyrkås och Lit i sydost. Först A J Hanssons släktkrönikeuppdrag StuguBoken, och därefter dottern Karins möte 1930 med blivande mågen och stugusonen Nils H Nilsson och hans historia har jag nu samlat under *StuguSläkten |
I slutet av 1920-talet, och året 1930 fick folket på Busvebacken i Bringåsen nya betydelsefulla kopplingar till den skogsdominerade Stuguns socken som gränsade till Kyrkås och Lit i sydost. Först A J Hanssons släktkrönikeuppdrag StuguBoken, och därefter dottern Karins möte 1930 med blivande mågen och stugusonen Nils H Nilsson och hans historia som jag nu samlat under *StuguSläkten och dess historia från Nils Nilsson (den äldre) och Katarina Sahlin med anor och ättlingar. Jag har kompletterat den bilden med egna berättelser om mina minnen av BilensIntåg på gården och en del andra händelser som t ex pionjärtraktorhistorian med FordsonTraktorn och den stora Nilssonsläktens SkidMinnen och TorstaMinnen. En liten sammanfattning av alla Nilssönernas olika gärningar får man kanske i denna 18 minuters film om tusenkonstnären [[http://www.youtube.com/watch?feature=player_detailpage&v=mCeeJLcrwQE|Otto båtbyggaren]]. |
Linje 56: | Linje 56: |
Här nedan följer några avdelningar som handlar om min och andras tolkningar av allmän Kyrkåshistoria ur olika synvinklar. Hur och vilka gjorde det? Varför kom man på ide´n att bosätta sig här? Vad har den historiska utvecklingen avsatt för några spår och samhällsnyttor? | Här nedanför följer några avdelningar som handlar om min och andras tolkningar av allmän Kyrkåshistoria ur olika synvinklar. Hur och vilka gjorde det? Varför kom man på ide´n att bosätta sig här? Vad har den historiska utvecklingen avsatt för några spår och samhällsnyttor? |
OBS Mailadressen till Jan Nilsson kommer i fortsättningen att vara jan@busvebacken.se I samband därmed får även hemsidan ny domän och heter nu www.busvebacken.se (här kommer dock även den gamla ändelsen att fungera parallellt tills vidare)
Busvebacken
Här presenteras en hemsida som samlar historiskt och aktuellt material om vanligt folks dagsverken och vanliga verksamheter, som sällan syns i massmedia.
Vald utgångspunkt är platsen Busvebacken i Bringåsen, Kyrkås socken, numera Östersunds kommun. Där finns en gård av delvis gammalt dokumenterat ursprung, som "omstartades" vid midsommartid år 1855 då Hans Andersson med hustru Brita Jonsdotter och deras nyfödda dotter Anna flyttade dit och började bygga upp allt det som vi kan se här idag.
Hans och Brita utgör en naturlig medelpunkt eller startpunkt även för de släktregister som ingår i hemsidan. Där försöker vi aktualisera alla förgreningarna av "Bringåsenfolket" på Busvebacken fram till idag och även bakåt till deras förfäder. Längre ner på sidan finns en utvidgad historieskrivning kring hela socknen Kyrkås befolkning och näringsliv, samt lite allmän jordbrukshistoria.
Det finns och kommer kanske fram mera skrivna dokument om gården, folkets och det omgivande samhällets utveckling från i första hand den första femtioårsperioden, eftersom Hans och hans familj var skrivglada och Hans dessutom under lång tid vistades vid riksdagen i Stockholm varifrån den enda kommunikationen med hemmet var korthuggna telegram eller betydligt innehållsrikare och frekventare brev. Samtidigt var han vid början av riksdagstiden far till en barnaskara från 0 till 15 år och drev jordbruket hemma med hjälp av hustru, barn och under de första åren en anställd "vicevärd", den med Hans jämnårige ungkarlen och torparen Sven Pålsson från Brynje.
Resandet (och även postgången) mellan Bringåsen och Stockholm vintertid skedde från början enbart med häst mellan gästgiverier och skjutshåll, och tog 6-7 dagar, varför han knappast hade möjlighet att besöka hemmet under pågående riksdagsperiod, som varade mellan 15 januari och mitten eller slutet av maj. Han var dessutom även samtidigt ledamot av landstinget i Jämtlands län, ledamot i Hushållningssällskapets förvaltningsutkott och ingick i Ope lantbruksskolas styrelse. Det fanns alltså ett stort kontaktnät som skulle underhållas. Man får komma ihåg att brevväxlingen med hemmet var så tät att svaren på ställda frågor oftast kom först i nästnästa brev.
Utvecklingen på Busvebacken under Hans Andersson och så småningom sonen A.J. (Ante) Hansson kan nog vara en rätt god spegling av den allmänna samhällsutvecklingen åtminstone i den här delen av landet och det handlar om en expansiv period, inte minst vad jord- och skogsbruket beträffar. Från sin bas vid BusveBacken i Jämtland vill jag påstå att både Hans och sonen A J gjorde engagerade och betydelsefulla, men idag rätt så bortglömda insatser för hela det svenska samhällets utveckling av de s k modernäringarna, jord och skog. Dom mest framstående exemplen tror jag handlar om transportsektorn där Hans själv gör en mycket klarsynt och framtidsinriktad analys i sin JärnvägsBroschyr år 1875, och för Antes del handlar det om hans avgörande insatser för uppbyggandet (1903) och driften under trettio år av hingstuppfödningsanstalten Vången, där den effektiva allrounddragaren NordsvenskaHästen utvecklades.
En del av fotona är klickbara och förstoras då. Brevsamlingarna börjar med ett register över de ingående breven som ligger i kronologisk ordning. Tryck in Ctrl och klicka på önskat brev i registret så dyker det upp. Kan även påminna om att du enkelt kan förstora eller förminska både text och bilder om du håller Ctrl intryckt och reglerar med + och - knapparna eller musrullen. Med större text blir också raderna kortare och mera lättlästa.
Du som läser detta och har material eller synpunkter som anknyter till och kompletterar det här ämnet är mycket välkommen med några rader till oss ättlingar Jan Nilsson eller Anders Hansson.
I started on an EnglishSummary for our Englishspeaking friends. The site is now too wide for me to translate, so I´m sorry to say I have to leave that for Google´s not allways appropriate trials.
Innehåll
BusveBacken är en beskrivning av livet och verksamheten på gården vid 1800-talets slut. Här finns också länk till Mejeriskola i Fäviken och lite om den första lantmannaskolan som Hans Andersson medverkade till.
NutidaJordbruk berättar lite om hur gården drivits under den senaste generationen fram tills idag.
HansEricssonFoton En exklusiv och intressant samling glasplåtfoton(ca 250 st) tagna av Hans Anderssons dotterson, en på den tiden tämligen ung Hans Ericsson, för omkring 100 år sedan. En osorterad samling gamla foton från olika källor redovisas under FotoSamling. Nu år 2012 lägger jag ut ett 60-tal nyfunna glasplåtar av Hans Ericsson under NyaBilder. En av godbitarna härifrån beskrivs utförligare under Bilhistoria Cadillac
I BrevSamling finns ett större antal avskrivna brev med anknytning till Busvebacken från perioden 1869 till 1946 att läsa eller ladda hem som pdf:er. Ett BringåsenBrev från 1702 ger lite vardagsliv från en tidigare epok. Bringåsen nämns i brevet, men anknytningen är än så länge oklar.
SläktRegister är en enkel uppställning från familjen i Kläppe där Hans Anderson växte upp och ättlingarna fram till nutid, byggd på AJ Hanssons efterlämnade register. Större, modernare och datoriserade register med foton och uppgifter om en mängd personer med anknytning till Kyrkås presenteras dels i KyrkåsBor, och ett alternativt urval med mina anor från Busvebacken och Stugun samt min hustru Lenas anor från Torpa, Västmanland finns att läsa under StuguSläkten.
KulturBerättelse, gårdens tillkomsthistoria och de första årtiondenas uppbyggnad med sonen AJ Hanssons ord, och hans version av hembygdens äldsta historia.
Om Politiken vid tiden. Här finns bl a länken till Hans Anderssons JärnvägsBroschyr.
OmräkningsFaktor är en ny sida med prisindexserier som kan underlätta omvärderingen av historiska prisuppgifter från ända ner mot år 1290 till nutida kronor.
EmPower - modern energihistoria, hållbar politik. Ny avdelning med lite tankar och bearbetningar av några hållbarhetsstudier.
Hur gick det för Hans och Britas barn, som alla blev vuxna medan Hans fullgjorde sina riksdagsperioder?
AnnaHansdotter, den första i Hans Anderssons och Brita Jonsdotters barnaskara. Blev först bondhustru i Bringåsen och sedan borgarfru i Odenslund/Östersund med intresse för textilhantverk och konst. Mor till ovannämnda fotografen Hans Ericsson och upphov till nuvarande rikskänd kulturperson, som bl a skrivit berättelsen om KyrkåsTäcket.
AndJohHansson bonde i Bringåsen ("Ante", AJH, A.J. Hansson)och hans omfattande verksamheter vid sidan om det egna jordbruket. Fortsättningen beskrivs i dottern KarinsMemoarer, som även innehåller ett släktträd för hennes familj och maken Nisses anor och ättlingar ifrån Stugun (StuguBoken och Karin och Nisses familjeträd). Nu är den också kompletterad med Karins barnbarn Anders, Johan och Annas gedigna bondeanor från mamma Lenas släktträd från Torpa/Västra Mälardalen. Karin har också skrivit en berättelse om utvecklingen på hemgården fram till nutid sedan jag och Lena tagit över. Jag har kompletterat den bilden med egna berättelser om StuguSläkten och mina minnen av BilensIntåg på gården och en del andra händelser som t ex pionjärtraktorhistorian med FordsonTraktorn.
JonasHansa, förblev ogift och barnlös, men var en mycket aktiv bonde och köpman i Lungre.
AmerikaFeber (om småbonden i Bringåsen och Iron River, Michigan och evangelisten Hans Hansson)
BritaKristina Hansdotter, bondhustru i Lungre men dog i tbc medan barnen var unga.
LarsPetter Hansander, yngste sonen, född några veckor efter att HA åkt till sin första riksdag 1870, först gruvbolagstjänsteman i Gällivare-Malmberget, sedan nybyggarbonde på svärfars mark i Singsjön. Lars Petter skrev några återfunna välskrivna brev om sina upplevelser i olika skeden av livet och ännu mera finns i form av memoarer efter sonen IngvarHansander.
I slutet av 1920-talet, och året 1930 fick folket på Busvebacken i Bringåsen nya betydelsefulla kopplingar till den skogsdominerade Stuguns socken som gränsade till Kyrkås och Lit i sydost. Först A J Hanssons släktkrönikeuppdrag StuguBoken, och därefter dottern Karins möte 1930 med blivande mågen och stugusonen Nils H Nilsson och hans historia som jag nu samlat under
StuguSläkten och dess historia från Nils Nilsson (den äldre) och Katarina Sahlin med anor och ättlingar. Jag har kompletterat den bilden med egna berättelser om mina minnen av BilensIntåg på gården och en del andra händelser som t ex pionjärtraktorhistorian med FordsonTraktorn och den stora Nilssonsläktens SkidMinnen och TorstaMinnen. En liten sammanfattning av alla Nilssönernas olika gärningar får man kanske i denna 18 minuters film om tusenkonstnären Otto båtbyggaren.
Här nedanför följer några avdelningar som handlar om min och andras tolkningar av allmän Kyrkåshistoria ur olika synvinklar. Hur och vilka gjorde det? Varför kom man på ide´n att bosätta sig här? Vad har den historiska utvecklingen avsatt för några spår och samhällsnyttor?
KyrkåsTäcket eller det gamla antependiet(altarduken)från KyrkornaiKyrkås. En spännande och lite mytomspunnen historia om en vävnad som för närv anses vara en av de äldsta i Sverige funna textilierna som återfunnits ovan jord. Den senaste versionen från 2010 om hur det kan ha gått till finns i Christina MattssonsBerättelse.
KyrkornaiKyrkås innehåller lite samlad dokumentation om det historiska kyrkobyggandet i socknen. När den nuvarande gamla kyrkan byggdes i mitten av 1500talet kan det inte ha varit mer än 150 - 200 pers i församlingen, och den nya byggdes 1840-45 när församlingen vuxit och passerade 300 stycken. Den nya kyrkan byggdes med en på den tiden nyuppfunnen s k gjuthusteknik som jag försökt beskriva. Efter kyrkobygget fortsatte en ganska stor del av sockenbönderna att under en begränsad period bygga lagårdar efter samma modell, vilket beskrivs närmare i KläppeLagårn.
JordBruk Alla är vi helt beroende av matkonsumtion och någonstans härstammar vi alla från dom som producerat maten. Men historieskrivningen omkring bönderna som gjorde det är tunn och dålig, och allmän historia handlar mest om dom som utnyttjade och oftare bröt ner än hjälpte till att bygga upp böndernas verkstad. I JordBruk försöker jag förklara hur jag anser att den för all historia helt avgörande jordbruksproduktionen egentligen fungerat under historisk tid och med mera fokus på energiinsatser och företagsekonomi i den del av Sverige där Kyrkås ligger. Ett eget avsnitt om vårt äldsta och mest allsidiga och effektiva husdjur fåret finns under länken ColuMella.
I MayaJordbruk försöker jag beskriva en ganska extremt odlingsberoende jordbruksekonomi Mayakultur och energi som blomstrade tidigt och mycket långt från Sverige. Där finns också länkar till mera näraliggande jordbrukshistoria. Jag och Lena besökte södra Mexico i början av 2011 och såg rester av gamla avancerade samhällen som sannolikt utvecklats helt utan impulser från de forna högkulturerna i Afrika, Europa och Asien, och faktiskt hade en fungerande energiproduktion med ren stenåldersteknik och mycket litet inslag av husdjur - t ex inga dragdjur. Se den allmänna kulturbeskrivningen i reseberättelsen Mayafolkets Yucatán av en svensk reseledare och mexicocitybo! I år 2012 gjorde vi en lång rundtur längre upp i den nordamerikanska västerns högplatåer med sina lämningar av indiansk stäpp- och barrskogskultur, som i hög grad byggde på beskattning av bisonoxarnas gräsförädling. Den kulturen byggde förstås också på samma hantverk med stenåldersteknik och i stort sett utan husdjursskötsel - indianböckernas häst- och ryttarkultur utvecklades först EFTER att spanjorerna infört europeiska hästar på 1500-talet. Energikoncentrationen blev här alltför låg för att räcka till något samhällsbyggande som liknade deras släktingars verksamheter längre söderut.
KyrkåsHistoria Socknen Kyrkås och dess tillkomst och utveckling som jag ser det utifrån de här redovisade dokumentsamlingarna. Ett par äldre dokument från Kyrkås beskrivs närmare under PergamentBrev. Förutom kyrkobyggandet finns det även med utvecklingen mot KläppeLagårn och den något senare uppförda flerbladiga ramsågen i GilleråSågen i Bringåsen, som exempel på de ganska omfattande och väldokumenterade ekonomiska aktiviteter, som man i praktiken utförde gemensamt och helt i egen regi.
MarkAnläggningar och historisk ByggVerksamhet i socknen Kyrkås innehåller beskrivningar av de olika typer, stilar och funktioner i gamla anläggningar för jordbruksproduktion jag kunnat spåra och som kyrkåsbönderna med egna resurser i alla tider byggt, underhållit och ersatt med nyare fram till sekelskiftet år 1900. De senaste ett hundra årens moderna lantbruksbyggande redovisas under NybyggandetiKyrkås och i avsnittet SammanFattning.
KyrkåsBor och utflyttade ättlingar till dem har det funnits ganska många av under de cirka tusen år som Kyrkås socken existerat. Här i Släkter i Kyrkås har jag listat ett urval från de senaste sjuhundra åren med lite av deras historia i ett släktträd med mer än 2000 personer. Av dessa är drygt 500 personer kända bönder på alla någorlunda kommersiella jordbruksföretag som finns skriftligt belagda i socknen Kyrkås från 1400-talet och framåt. Dessa har jag försökt ge en egen kronologisk listning på respektive gårds utvecklingsgren. Mer om länkarna under KyrkåsBor.
NordsvenskaHästen och WångenHistoria har egna avdelningar med kompletterande dokumentation kring aveln med de tidigare böndernas viktigaste och dyraste husdjur. Jag vill försöka visa att den svenska aveln med Nordsvenska hästen, som fick sitt namn just omkring år 1900, under de första trettio åren utvecklades och stabiliserades med bonden A J Hansson på Busvebacken, Bringåsen i Jämtland (AndJohHansson) som en av de numera bortglömda nyckelpersonerna. Hästaveln i det här fallet är också ett av de första exemplen på hur en modern och effektiv avel med produktionsdjur kunde utvecklas och bedrivas framgångsrikt med de vanliga bondeägda husdjuren som aktiv avelsbas. Bönderna själva deltog här aktivt i själva avelsarbetet. Det vanliga alternativet var annars att ett fåtal kapitalstarka företag samlade ett större antal hondjur på stuterier (häst), holländerier (kor) eller schäferier(får) och där bedrev kommersialiserad förädling och uppförökning av s k herrgårdsraser.
GårdsMuseum och arkiv finns kvar i en av Hans Anderssonsläktens centrala hembyar, Lungre i nuvarande Östersunds Kommun.
I SammanFattning försöker jag summera den den mänskliga utveckling som jag kunnat redovisa i ovanstående dokumentation och som så väl speglas även i min lilla och tämligen anspråkslösa hembygd Kyrkås. Jag reflekterar också kring nyckelorden konsumtion, produktion, arbete, företagande, energihantering, industri och hantverk i relation till miljöskydd, klimat och långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion. I HållbarUtveckling har jag ställt upp ett bildgalleri som illustrerar ovanstående även i ett mer omfattande historiskt och geografiskt sammanhang.